![Grislikaru koos kahe pojaga USAs Wyomingi osariigis asuvas Yellowstone'i rahvuspargis.](http://f11.pmo.ee/ol1wf0CN7E4LcwDYX8lkF0CvNJI=/1442x0/filters:focal(1516x358:3310x1184):format(webp)/nginx/o/2019/08/13/12462130t1h303b.jpg)
Ameerika Ühendriikide valitsus teatas, et muudab ohustatud liikide kaitse seaduse rakendamist, lubades loomade ja taimede kaitsmisel nüüd võtta arvesse ka majandusnäitajaid. Ekspertide hinnangul kiirendab see ohustatud liikide väljasuremist.
Ameerika Ühendriikide valitsus teatas, et muudab ohustatud liikide kaitse seaduse rakendamist, lubades loomade ja taimede kaitsmisel nüüd võtta arvesse ka majandusnäitajaid. Ekspertide hinnangul kiirendab see ohustatud liikide väljasuremist.
USA presidendi Donald Trumpi administratsiooni ametnike sõnul vähendab uus rakenduskord ohustatud liikide seadusega seotud regulatsioone, muu hulgas kaotavad ohustatud liigid automaatse kaitse ning nende kaitsmisel on lubatud kaaluda ka majanduslikke tegureid.
Tegu on ühega paljudest Trumpi valitsuse katsetest leevendada kehtivaid reegleid, et soodustada nafta, gaasi ja kivisöe tootmist, aga ka loomakasvatust ja metsaraiet.
1973. aastal president Richard Nixoni allkirjastatud ohustatud liikide seadus kaitseb praeguseks enam kui 1600 looma- ja taimeliiki ning seaduse teeneks peetakse näiteks California kondori, Florida lamantiini, hallvaala ja grislikaru päästmist. Samas on see ärritanud kaevandusettevõtteid, kelle tegevust see piirab.
«Sellel katsel laastada ohustatud ja hävimisaldiste liikide kaitset on kaks ühist joont enamiku Trumpi valitsuse tegudega: see on kingitus tööstusele ja see on ebaseaduslik.» Ühenduse Earthjustice esindaja Drew Caputo
30 päeva pärast kehtima hakkavad uued reeglid lubavad esimest korda arvestada majanduslike teguritega, kui otsustatakse, millist kaitset peaks pakkuma ohustatud liigile. Praeguse korra kohaselt tohib elusloodust puudutavate otsuste puhul arvestada vaid teadusega ning kaitsetegevuse majandusmõju ei puutu asjasse.
USA siseminister David Bernhardt, kes on endine naftatööstuse lobitöötaja, väitis, et seadusemuudatusega soovitakse tagada, et see aitaks mõjusalt kaasa kõige haruldasemate liikide taastumisele. «Mõjusalt hallatud seadus tagab, et rohkem ressursse läheb sinna, kus neist on enim kasu: otsesele looduskaitsele,» lausus minister.
Kriitikute hinnangul võib muutus aga kiirendada paljude liikide väljasuremist ning selle sisseviimise põhjuseks on soov lubada tööstusel laiendada oma tegevust aladel, mille säilitamine on oluline bioloogilise mitmekesisuse seisukohalt.
Bioloogilise mitmekesisuse keskuse ohustatud liikide direktor Noah Greenwald on äärmiselt pessimistlik. «Need muudatused murravad buldooserina läbi ohustatud liikide seaduse elupäästvast kaitsest Ameerika kõige ohustatumale metsikule loodusele,» lausus ta. «Loomadele nagu ahm ja monarhliblikas võib see tähendada lõpu algust.»
Ühenduse Earthjustice esindaja Drew Caputo ähvardas muudatuse kohtusse kaevata. «Sellel katsel laastada ohustatud ja hävimisaldiste liikide kaitset on kaks ühist joont enamiku Trumpi valitsuse tegudega: see on kingitus tööstusele ja see on ebaseaduslik,» sõnas ta.
Ka kümne osariigi justiitsministrid eesotsas Massachusettsi ja Californiaga on teatanud, et kavatsevad uue regulatsiooni peale esitada kohtusse kaebuse.
Paljud muudatuse vastased on viidanud maikuisele ÜRO raportile, mis hoiatas, et maailmas on enam kui miljon looma- ja taimeliiki inimtegevuse ja kliimamuutuste tõttu väljasuremise ohus.
Donald Trump eitab kliimateaduse seisukohti ning mitu USA ametit, sealhulgas siseministeerium, on loobunud kliimamõjudega arvestamisest seaduste ja regulatsioonide koostamisel.