![Jäämurdja Pärnu sadamas. Pilt on illustratiivne.](http://f12.pmo.ee/XieQmq0ZcbZ2XqoULad_bvczOSs=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2020/01/07/12856393t1h07e5.jpg)
Erakordselt sooja talve mõju avaldub ka selles, et Helsingis Katajanokal seisab tegevusetult viis jäämurdjat, oodates jää tekkimist.
Erakordselt sooja talve mõju avaldub ka selles, et Helsingis Katajanokal seisab tegevusetult viis jäämurdjat, oodates jää tekkimist.
«Harukordne, kuid mitte ebatavaline,» iseloomustas olukorda laevakompanii Arctia operatiivjuht Hannu Ylärinne. Soome rannikul on praegu jääd vaid põhjaosas, Botnia meres.
Jää olukorda Soome lahel võib jälgida Soome ilmateenistuse jääinfokaardilt.
Ylärinne sõnul on viimase kümnendi jooksul selline olukord olnud vaid kahel korral. «Kaks korda on juhtunud, et üks jäämurdja on saanud tööd alustada detsembris ning teine alles poolest jaanuarist. Selline seis oli 2017-18 ja 2015-16.»
Ta lisab, et viimastel aastatel kogub talv jõudud alles jaanuaris-veebruaris, nii et kui hooaja alguses tundub, et ilmselt ei vajatagi nii palju jäämurdjaid, siis lõpuks teevad kõik jäämurdjad tööd.
Jää tulekut oodates tehakse jäämurdjatel hooldust ning päästeharjutusi ning vajadusel ollakse kohe valmis tööle suunduma.
See, milline jäämurdja esimesena tööd alustab, sõltub sellest, kuhu jää esimesena tekib. Botnia lahele läheb tõenäoliselt Kontio, mis on seal praegu tööd tegeva jäämurdja Otso sõsarlaev. Ka Polaris on valmis liikuma Botnia lahele. «Teine koht, kuhu jää sageli varakult koguneb, on Soome lahe idaosa ehk Hamina, Kotka ja Loviisa piirkond, sinna läheb esimesena tõenäoliselt Voima,» rääkis Ylärinne.
Meretransport moodustab Soome ekspordist 90 protsenti ning impordist 80 protsenti, mistõttu on jäämurdjatel tähtis osa Soome transpordiühenduste tagamisel.