![Yogi Adityanath](http://f7.pmo.ee/ORRiML7lwVw61c6NUb5mB5TryrM=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2022/02/08/14352823t1heb48.jpg)
Moslemivastaste sõnavõttudega tuntud munk viib India kõige rahvarohkemas osariigis Uttar Pradeshis hindunatsionalistliku partei Bharatiya Janata (BJP) neljapäeval toimuvatele kohalikele valimistele.
Moslemivastaste sõnavõttudega tuntud munk viib India kõige rahvarohkemas osariigis Uttar Pradeshis hindunatsionalistliku partei Bharatiya Janata (BJP) neljapäeval toimuvatele kohalikele valimistele.
49-aastane Yogi Adityanath on tuntud vastuolulise tegelasena alates oma üllatuslikust nimetamisest enam kui 200 miljoni elanikuga Uttar Pradeshi peaministriks 2017. aastal.
Arvatakse, et ülekaaluka võidu korral Uttar Pradeshis võib temast saada koguni peaminister Narendra Modi mantlipärija.
Teist ametiaega taotleva Adityanathi vaated pole leebemaks muutunud ning kutsudes hindusid toetama BJP-d on ta sõjakas moslemite suhtes, kes moodustavad umbes viiendiku osariigi elanikest.
«Ta on jultunult avatud oma hindu poliitika ja ideoloogia osas... Ta kujutab end hindude liidrina ja see toob tema juurde rahvahulki ning hääli,» ütles ajakirjanik ja poliitikakommentaator Sunita Aron AFP-le.
Sel nädalal toimuvate valimiste eel pole safranikarva rüüs munk sõnu kokku hoidnud, väites, et 80 protsendi ja 20 protsendi vahel tuleb lahing.
Tagasihoidliku päritoluga Adityanath õppis ülikoolis matemaatikat ja tudengina sai temast BJP ideoloogiliseks suunaandjaks peetud liikumise Rashtriya Swayamsevak Sanghi (RSS) aktivist.
Pärast õpingute lõpetamist sai ta hindude ülimuslikkust kuulutava Gorakhnathi templi preestriks. Juba samal ajal alustas Adityanath poiliitilist tegevust ning valiti 1998. aastal 26-aastasena esmakordselt parlamenti.
Ühtlasi on ta äärmusliku noorterühmituse Hindu Yuva Vahini looja. Enamasti süüdistavad rühmituse vabatahtlikud moslemeid lehmatapmises või «armastuse džihaadis», millise terminiga süüdistatakse moslemi mehi hindu naiste võrgutamises, et sundida neid usku pöörduma.
Lehmad on aga hindude jaoks pühad loomad ning mitmes osariigis, sealhulgas Uttar Pradeshis on nende tapmine keelatud.
Adityanathil endal on erinevates kohtutes pooleli mitu kriminaalasja.
2007. aastal veetis ta ka ühiskondlike pingete üleskruvimise eest 11 päeva vanglas. Ühes kõnes on ta lubanud, et kui moslemid peaksid tapma ühe hindu mehe, «siis tapame meie 100 moslemi meest».
Peaministriks saades tekitas Adityanath hirmuõhkkonna sellega, kui kuulutas välja piirangud tapamajadele ja piiras valjuhääldite kasutamist moslemite palvusele kutsumiseks.
India ajakirjanduse väitel on Uttar Pradeshis Adityanathi ajal kohtuväliselt tapetud enam kui 100 eeldatavat kurjategijat, kes kuulusid kõige madalamasse dalitite kasti. Seda süüdistust Adityanath eitab.
Küsitluste järgi on BJP toetus 43 protsenti ja neil on suur edu Põhja-India regionaalse sotsialistliku Samajwadi partei ees.
«Tema rolli kohta tulevikus on veel vara rääkida. Kuid on selge, et ta on Modi järel teine,» ütles anonüümseks jääda soovinud BJP liige AFP-le.