![Pakistani poiss teed serveerimas.](http://f8.pmo.ee/L7HOlc5uAHciumh0f4A7LiYO5pg=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2022/06/15/14627699t1h5c35.jpg)
Pakistani valitsus kutsus oma kodanikke majanduse päästmiseks vähem teed jooma, kuna maailma suurim teeimportija maadleb hüppeliselt kasvava inflatsiooni ja kiiresti odavneva ruupiaga.
Pakistani valitsus kutsus oma kodanikke majanduse päästmiseks vähem teed jooma, kuna maailma suurim teeimportija maadleb hüppeliselt kasvava inflatsiooni ja kiiresti odavneva ruupiaga.
«Pakistanlased võiksid vähendada oma teetarbimist ühe või kahe tassi võrra päevas, kuna import seab valitsusele täiendava rahalise pinge,» kommenteeris CNN-ile eile planeerimis- ja arendusminister Ahsan Iqbal.
«Tee, mida impordime, imporditakse laenu eest,» ütles Iqbal ja lisas, et ettevõtted peaksid elektri säästmiseks ka varem sulgema.
Majandusliku keerukuse vaatluskeskuse andmetel on 220 miljoni elanikuga Lõuna-Aasia riik maailma suurim tee importija, ostes 2020. aastal enam kui 640 miljoni dollari väärtuses.
Pakistan on juba kuid seisnud silmitsi tõsiste majandusprobleemidega, mis on viinud toiduainete, gaasi ja nafta hinnatõusuni.
Paljud Pakistanis hakkasid sotsiaalmeedias Iqbali palvet naeruvääristama, öeldes, et tee tarbimise vähendamine ei leevendaks riigi majanduslikke hädasid.
Pakistani majanduskriis oli selle aasta alguses peaminister Shehbaz Sharifi ja tema eelkäija Imran Khani vahelise poliitilise võitluse keskmes, mis viis Khani vallandamiseni aprillis.
«Keelasime eelmisel kuul mittevajalike ja luksuskaupade impordi, et kontrollida inflatsiooni, stabiliseerida välisvaluutareserve, tugevdada majandust ja vähendada riigi sõltuvust impordist», kirjeldas teabeminister Marriyum Aurangzeb 19. mail pressikonverentsil Pakistani meetmeid kriisiga tegelemiseks.
Mai lõpus tühistas valitsus kütusehindade ülempiiri – see on tingimus, et Rahvusvahelise Valuutafondiga (IMF) sõlmitud päästelepe kauaks peatunud saaks jätkuda.
Eelmisel nädalal avalikustas valitsus uue 47 miljardi dollari suuruse eelarve aastateks 2022–2023, et veenda IMF-i uuesti alustama 6 miljardi dollari suurust päästelepingut, mille mõlemad pooled 2019. aastal kokku leppisid.