![Srebrenica.](http://f8.pmo.ee/TY_7PYIXkQZpVqdyTaq9YWpPZ1w=/1442x0/filters:focal(518x196:2417x2515):format(webp)/nginx/o/2022/07/11/14685815t1h1ae5.jpg)
Srebrenica veresauna 27. aastapäeval maetakse täna Bosnia ja Hetrsegoviinas asuvale memoriaalkeskuse kalmistule veel 50 hiljuti tuvastatud genotsiidiohvrit, vahendab BNS.
Srebrenica veresauna 27. aastapäeval maetakse täna Bosnia ja Hetrsegoviinas asuvale memoriaalkeskuse kalmistule veel 50 hiljuti tuvastatud genotsiidiohvrit, vahendab BNS.
Bosnia serblaste väed tapsid 1995. aasta juulis Bosnia idaosas Srebrenicas umbes 8000 moslemi meest ja poissi. Praeguseks on tuvastatud umbes 6700 tapetut, kes on maetud memoriaalkeskuse surnuaiale.
Euroopa Liidu välispoliitika juht Josep Borrell ja laienemisvolinik Oliver Varhely märkisid Srebrenica genotsiidi aastapäeval ühisavalduses, et Venemaa kallaletung Ukrainale näitab, et «Euroopas ei saa ikka veel pidada rahu enesestmõistetavaks».
«Venemaa õigustamatu ja provotseerimata agressioon Ukraina vastu tõi jõhkra sõja taas Euroopasse. Ukraina sõjakuriteod ja massimõrvad tuletavad elavalt meelde 1990. aastate Balkani sõdade õudusi. Meie kohus on mäletada Srebrenica genotsiidi ning kaitsta rahu, inimväärikust ja üleüldisi väärtusi. Srebrenicas kukkus Euroopas läbi ja me peame oma häbiga silmitsi seisma,» märkisid Borrell ja Varhely ühisavalduses.
Euroopas ei ole kohta genotsiidi eitamisele, ajaloo ümberkirjutamisele ega sõjakurjategijate ülistamisele. Bosnia peab päevakorras hoidma leppimist, vastastikust mõistmist ja dialoogi, et jätkata püüdlusi Euroopa Liidu liikmeks saamisel, vahendas Borrelli ja Varhely kõnet meediaväljaanne Euractiv.
Kümned Srebrenica elanikud andsid tunnistusi ÜRO endise Jugoslaavia sõjakuritegude tribunali ees, aidates trellide taha panna ligi 50 Bosnia serblaste sõjaaegset ametnikku, kes mõisteti kollektiivselt enam kui 700 aastaks vangi.